Curiosity marsjáró

Az Office-előfizetők térhatású modelleket vehetnek fel a dokumentumokba, és elforgathatják azokat, hogy a kívánt szemszögből legyenek láthatók. Ha nincs előfizetése, akkor a kép egyetlen nézete látható a dokumentumban.

Ez a sablon példákat mutat be ugyanannak a térhatású modellnek a különféle nézeteire. Próbálja ki: módosítsa a látószöget, vagy vegyen fel új modelleket. Útmutató.

2011

A Curiosity, a Marsra valaha küldött legfejlettebb kutatójármű, 2011-ben kezdte meg utazását a NASA Mars Science Laboratory nevű küldetésének keretében	A Curiosity célja felderíteni, hogy a Marson uralkodtak-e valaha olyan körülmények, melyek lehetővé tették a kisebb életformák, úgymint mikrobák létezését. Küldetésének kezdetén a Curiosity marsjáró műszerei ezt az elméletet alátámasztó ásványi és kémiai anyagokra bukkantak.

A Curiosity bemutatása

A Curiosity marsjárót 2011. november 26-án indították útjára a Cape Canaveral bázisról az MSL fedélzetén. A célállomás: az Aeolis Palus síkság a Gale-kráterben. Fő feladata a Mars éghajlatának és geológiájának tanulmányozása. A begyűjtött adatokat visszaküldi a Földre, ahol az MSL csapata alaposan kielemzi azokat.

Méret

A marsjáró mérete egy kisebb személyautóéhoz hasonlítható. 3 méter hosszú (a karokat leszámítva), 2,7 méter széles és 2,2 méter magas.

Robotkar hatóköre

2,2 méter

Súly

900 kg

Műszerek

Geológiai laboratórium, kamerák, „rocker-bogie” felfüggesztés, szikladarabok elpárologtatására használható lézer, termoelektromos generátor és két fedélzeti számítógép

A Curiosity futurisztikus robotkarja
A Curiosity robotkarja A marsjáróra egy ellenálló és könnyen irányítható robotkart szereltek, melyet a földtani vizsgálatokat végző műszerek tartására fejlesztettek ki. Az emberi karhoz hasonlóan a robotkart is három „ízülettel” látták el: vállal, könyökkel és csuklóval. Ennek a lenyűgöző irányíthatóságnak köszönhető, hogy a marsjáró pontosan a megfelelő helyzetbe tudja állítani a kőzetek és a talaj szerves összetételét elemző, majd mikroszkopikus felvételeket készítő műszereket.	A CURIOSITY ROBOTKEZE A robotkarok végén lévő csuklós szerkezetre öt eszközt helyeztek el. Ezek közé tartozik a Mars Hand Lens Imager (MAHLI) kamera és az alfa proton röntgen-spektrométer (APXS). Ez a két műszer in situ vagy kapcsolati műszerként is ismert. A másik három műszert mintagyűjtésre és a gyűjtött minták előkészítésére használja a marsjáró.

MARS HAND LENS IMAGER
MAHLI

A MAHLI kamera legfőbb feladata, hogy a Mars Science Laboratory kutatói csoport tagjai számára betekintést nyújtson a Mars felszínének geológiai történetébe.

A Mars Hand Lens Imager, röviden MAHLI nagyítós fényképező berendezés jóvoltából a tudósok közeli felvételeken vizsgálhatják az ásványokat, a marsi kőzetek mintázatát és alakzatát, valamint a sziklás törmelék és por felszíni rétegét. A körülbelül 4 cm széles, automatikusan fókuszáló kamera az emberi hajszál átmérőjénél is kisebb, alig 12,5 mikrométer nagyságú tárgyakról is képes színes felvételeket készíteni. A MAHLI éjszaka és nappal is kiválóan használható a felszerelt fehér és ultraviola fényforrásoknak köszönhetően, melyek egy elemlámpa, illetve egy szolárium lámpa fényével pásztázzák a környezetet. Az ultraviola lámpa fluoreszcencia előidézésére szolgál. A kutatók ennek köszönhetően fedezték fel, hogy a Mars felszínét vízfolyások alakították, mivel a lámpa karbonát- és evaporit ásványok jelenlétét mutatta ki a bolygón.

CHEMCAM A ChemCamet egy hatékony fedélzeti lézerrel látták el, amely hajszálpontosan kilőtt lézersugarakkal képes elporlasztani a marsfelszíni szikladarabokat és talajmintákat. A porlasztás után hátramaradt anyagot aztán felhasználja a szerves összetevők meghatározásához. A marsjáróra szerelt spektrométer az eredményként kapott plazma összetételének mérésével leolvassa a fényértékeket és további adatokkal szolgál a sziklában található ásványokról. A sziklába jelenlévő atomok alumínium, réz vagy bazalt jelenlétére utalhatnak. A ChemCamet irányító csapat átlagosan napi 12 jelentést kap kézhez a sziklák és a talaj összetételéről. A lézer emellett a sziklák felszínének megtisztítására is használható. Az így kapott geológiai alakzatokról a távirányítható kamera készít részletgazdag felvételeket.

A marsjáró jellemzői	SÚLY 2,7 m 2,2 m mm 3 m Összesen 3893 kg a kilövés pillanatában, beleszámítva a marsjáró, a leszállási/landolási rendszer és az üzemanyag súlyát. TUDOMÁNYOS RAKSÚLY Tudományos raksúly: 75 kg és 10 műszer: Alfa proton röntgen-spektrométer, kémiai műszer kamerával, kémiai és ásványtani műszer, neutronok visszaverődését mérő műszer, Mars Descent Imager, nagyítós fényképező berendezés, árbocra szerelt kamera, sugárzásmérő detektor, környezetfigyelő állomás és minta-analizáló berendezés

A Mars Science Laboratory mind a hat kerekét külön erőforrás működteti.
A CURIOSITY KEREKEI Feljebb a marsjáró hat kereke egyikének modellje látható. Az átmérője 50 cm, a szélessége pedig 40 cm. A kerék ék alakú barázdái megakadályozzák a jármű csúszkálását. A kerekeket egyetlen alumíniumtömbből formázták meg.	ÉK ALAKÚ BARÁZDÁK A Curiosity rövid időre elakad a Mars mély homokjában.